Amikor a sok alvás sem elég – a krónikus fáradtság szindrómáról
2024.06.25. 00:48 Medibon
![Amikor a sok alvás sem elég – a krónikus fáradtság szindrómáról](content/a%20kr%C3%B3nikus%20f%C3%A1radts%C3%A1g%20szindr%C3%B3ma.jpeg)
Rohanó, stresszes életmódunkban nehéz felismerni, hogy a fáradtság mikortól számít betegesnek. A krónikus fáradtságot régebben a hipochondria egyik jelenségének tartották, napjainkra azonban tisztázódott, és tudományosan alátámasztott, hogy a hónapokig tartó túlzott kimerültség és letargia hátterében komoly egészségügyi elváltozások is állhatnak.
A betegséget az 1980-as évek óta jegyzik, nagyobb arányban főleg fiatal, ambiciózus, törtető hölgyeknél jelentkezik és influenzához hasonló tünetekkel kínozza áldozatát.
Az orvostudomány egyelőre nem tud pontos magyarázatot adni kialakulására, hisz semmilyen bakteriális- vagy vírusos fertőzésre nem vezethetők vissza a tünetek (kivéve, amikor a fáradtság egy komolyabb megbetegedés egyik velejárója). Az elméletek között található olyan, amely szerint genetikai okokban kell keresni a magyarázatot, mások szerint tartós lelki problémák miatt alakul ki az extrém fáradtság.
A panaszok egyébként megegyeznek egy vírusfertőzés során átélt kellemetlenségekkel, a fő különbség azonban, hogy míg a fertőzés egy-két hét alatt enyhül és el is múlik, addig a krónikus fáradtság szindróma hosszú hónapokig is megkeserítheti a beteg életét.
A több hónapot vagy akár egy évet is meghaladó fokozott kimerültség hátterében a nem megfelelő étrendtől kezdve a pajzsmirigy problémákig gyakorlatilag bármi állhat és az alvás sem segít.
Kutatók nemrég felfedezték…
Hogy a krónikus fáradtság szindrómában szenvedők agyában háromféle elváltozás is tapasztalható, ha nem valamilyen komolyabb szervi elváltozás, megbetegedés áll a háttérben.
- Először is kevesebb a fehérállomány (a különböző agyi régiókat összekötő idegrostok) az agyukban, mint az egészséges embereknek.
- A másik meglepő elváltozást a homloklebenyt és halántéklebenyt összekötő ívelt rostkötegben figyelték meg, amely mértéke összefüggésben áll a szindróma súlyosságával.
- A harmadik eltérés pedig ugyanennek a rostkötegnek környékén figyelhető meg, ahol két ponton a szürkeállomány sűrűbb, mint az egészséges embereknél.
A kóros fáradtsághoz idővel ízületi fájdalmak, duzzadt nyirokcsomók is társulhatnak azon kívül, hogy a hosszan tartó kimerültség miatt a páciens mind fizikailag, mind mentálisan egyre rosszabb teljesítményt nyújt.
Ez a felfedezés nagy előrelépést jelenthet a probléma megoldásának kidolgozásában. A kezelések legtöbbször csak időszakos enyhülést nyújtanak, a betegek nagyobb részénél a probléma időről-időre visszatér. A mindennapi életet nagyban befolyásoló szindróma táptalajt nyújthat komolyabb betegségek kialakulásának a kialvatlanság, és az ebből fakadó lehangoltság, motiválatlanság miatt.
Extrém esetben veszélybe sodorhatja a beteg munkahelyét, magánéletét, amely a későbbiekben depresszióvá súlyosbodhat. Az orvosok egyelőre megelőző tanácsokat tudnak adni, amelyek alapja az egészséges életmód, a megfelelő fizikai aktivitás, azaz sportos életvitel, egészséges étrend, elegendő alvás és a lehetőségekhez mérten a stressz kerülése.